KULTNI KIPOVI IZ SENJA - NENAD CAMBI (Senjski Zbornik)
Grad Senj, hrvatska kultura i znanost nemjerljivo je izgubila smrću Ante Glavičića. Ovaj rad je izraz zahvalnosti za ono što je on načinio za grad, kraj i senjski muzej tijekom više desetljeća ustrajnog rada. Nekoliko senjskih kipova su velike umjetničke vrijednosti, uz očuvane natpise, dokaz su i rasprostranjenosti nekih religija i kultova. Posebno su važne i visoke kvalitete teško oštećeni mramorni kipovi Magne Mater i još jedne božice ili personifikacije koja ne sjedi (kao Magna Mater) na tronu nego na hridini na kojoj se javlja lovna divljač i zvijeri (divlji bik, medvjed i divojarac). Stoga kip po svoj prilici ne prikazuje Magnu Mater. Ovdje se iznosi pretpostavka da je riječ o personifikaciji grada Senja kojega okružuju planine i more. Nalaz dviju skulptura u neposrednoj blizini pokazuje da su po srijedi kipovi iz jednog svetišta i da su međusobno kompatibilni i dopunjaju jedan drugog). Mramorna glava s karakterističnom frizurom je po svoj prilici Dijana, kult koje je zasvjedočen s dva natpisa. Epitet Diana Augusta koji se pojavljuje na oba natpisa upućuju na već romaniziranu carskodobnu inačicu kulta koji nema izravne veze s liburnskom indigenom religijom. Lik Libera bez glave je također kultni kip koji nije umjetnički toliko vrijedan kao prethodni, ali je ikonografski zanimljiv jer je bliži autohtonoj nego klasičnoj dionizijskoj predodžbi. Kult vina i vinskog uživanja je tek naznačen lozom koja se ovija oko drva, dok plodovi u naramku nebrisa upućuju na opću simboliku plodnosti što je također veoma bliska Liberu. Kip sjedećeg Serapisa je veoma slabe kvalitete, ali je pokazatelj prisutnosti helenističko-egipatskog kulta, a vjerojatno i najlošijeg imovnog stanja onih koji su ga štovali, jer je takav kipić bio najmanje skup.