Аналіз тепловологісного балансу повітряного середовища плодоовочевих переробних підприємств - В.О. Волчок; О.В. Волчок (Holodilʹnaâ Tehnika i Tehnologiâ)
У роботі викладено результати спостерігання і обстеження за роботою обладнання плодоовочевих переробних підприємств, які в подальшому можуть бути використані при проектуванні, експлуатації та реконструкції вентиляції і систем кондиціювання повітря (СКП) консервних підприємств. Практика показала, що незважаючи на переваги великого промислового виробництва, обладнаних високопродуктивним обладнанням, доцільно в деяких випадках організовувати переробку плодоовочевої продукції на малих і середніх підприємствах, розташованих у глибині сировинної зони. Проведено прикладне дослідження теплового режиму виробничого приміщення промислової будівлі. Наведено джерела тепловологовиділень у повітрі при тепловій обробці плодоовочевої продукції на різному технологічному обладнанні. Дослідження включало пошук доцільного схемного рішення обробки повітря у приміщенні. Наведено середні значення тепловиділень від технологічного обладнання консервних виробництв, отримані в ході спостережень за роботою кількох машин і апаратів на різних підприємствах галузі протягом декількох років. Визначено теплове навантаження об`єктів дослідження як відомих типових конструкцій, так і сучасних розробок вітчизняних і зарубіжних фірм. Проаналізовані можливі варіанти обробки повітря системами технологічного кондиціювання з урахуванням мінімізації енергетичних витрат. Наведено тепловологісний процес обробки повітря для приміщення переробки плодоовочевої продукції. Враховуючи сезонність роботи консервних підприємств з метою асиміляції надлишкової теплоти, вологи та шкідливих речовин у всьому об`ємі робочої зони приміщень для більшості підприємств запропонована загальнообмінна вентиляція. Виконано пошук доцільного схемного рішення обробки повітря і збільшення ефективності роботи СКП. Проаналізовано можливі варіанти обробки повітря системами технологічного кондиціювання, у тому числі, з урахуванням мінімізації енергетичних витрат. Це дозволить коригувати схему обробки повітря. Результатом проведеної роботи є розробка інженерного рішення для забезпечення енергетичної ефективності роботи інженерної системи і підвищення споживчої якості об`єктів дослідження. Дотримання реалізації запропонованої схеми обробки повітря надасть можливість збільшення споживчої якості будівлі, доведення параметрів внутрішнього мікроклімату до нормативних величин, значного збільшення строку служби огороджуючих конструкцій, дотримування якості повітря, призначеного для проведення технологічного процесу, забезпечення економії витрат енергоресурсів на кондиціювання повітря, підтримання мінімальної температури охолодження за рахунок змішування зовнішнього і рециркуляційного повітря. Для окремих виробничих приміщень надано рекомендації для вирішення питань вентиляції