Beseda gostujočega urednika - Luka Mišič (Zbornik Znanstvenih Razprav)
Številka, v jedru katere je v najširšem smislu analiza (potencialnih) pravnih učinkov Evropskega stebra socialnih pravic (v nadaljevanju tudi: Steber) na področju socialne zaščite, socialne politike (angl. social policy) in delovnega prava, je začela nastajati leto po njegovi medinstitucionalni razglasitvi. Luč sveta je ugledala nekaj mesecev pred praznovanjem njegove tretje obletnice. Zaradi nastale zamude me je bilo strah, da posebna številka v trenutku izida ne bo več aktualna. Strah se je, niti ne tako presenetljivo, na koncu izkazal za praznega. Srečen razplet verjetno kaže pripisati omejenim pristojnostim Evropske unije (EU) na področju socialne zaščite in socialne politike ter mehkopravni, praviloma nezavezujoči in morda celo le politični naravi Stebra, navsezadnje pa tudi minulemu volilnemu obdobju, v katerem res ni bilo pričakovati socialne preobrazbe EU. Vprašanje, ali bo do te v prihodnosti sploh prišlo, je eden od številnih izzivov, ki jih avtorji in avtorice obravnavamo v tej številki. Državljanstvo Unije se na primer zdi zasidrano v svojih ekonomskih temeljih, pravila koordinacije sistemov socialne varnosti še naprej ohranjajo svojo tradicionalno vlogo, spremembe na področju delovnega prava, na primer na področju čezmejnih napotitev delavcev, prinašajo nekatere dobrodošle novosti, vendar vprašanje, zakaj je nanje bilo treba čakati tako dolgo, ostaja. Brexit, vnovični vzpon nacionalizma in nedavno pogosto individualistično spopadanje držav članic z epidemijo covid-19 so razkrili krhke temelje skupnosti in nedvomno okrepili idejo nacionalne (socialne) države, pa čeprav bodo nekateri gotovo porekli, da prav take in podobne krize krepijo skupno evropsko zavest in pripadnost. Pravi odgovor lahko prinese le čas.