Argumendid ja nende kasutamine seaduseelnõude menetlemisel kahe parlamendi näitel - Mare Koit (Eesti Rakenduslingvistika Ühingu Aastaraamat)
Argument on loomuliku keele lausung või lausungite järjend, mis koosneb väitest ja ühest või mitmest eeldusest. Lihtsaim argument sisaldab üheainsa eelduse ja väite, mis võivad (kuid ei pruugi) paikneda samas lausungis. Argumentide vahel esineb kolme liiki suhteid: argument võib toetada teise argumendi väidet või eeldust, rünnata teist argumenti või selle eeldust või kummutada teise argumendi. Artiklis võrreldakse seaduseelnõude menetlemisel kasutatud argumentide ülesehitust kahes parlamendis – Eesti Vabariigi riigikogus ja Ühendkuningriigi parlamendis. Võrdlemine põhineb parlamendiistungite stenogramme sisaldaval argumendikorpusel, kus on märgendatud argumentide struktuur, suhted argumentide vahel ja dialoogiaktid. Seaduseelnõu menetluse käiku kirjeldab parlamendiliikmete toetavate ja ründavate või kummutavate argumentide vahetamine. *** "Arguments and their use in the processing of bills on the example of two parliaments" *** An argument is a natural language statement or sequence of statements consisting of a claim and one or more premises. The simplest argument contains a single premise and a claim. There are three types of relationships between arguments: an argument can support the claim or premise of another argument, attack another argument or its premise, or rebut another argument. The article compares the structure of arguments used in the proceedings of bills in two parliaments – the Riigikogu of the Republic of Estonia and the British Parliament. The comparison is based on the argument corpus containing transcripts of parliamentary sessions, where the structure of arguments, relationships between arguments and dialogue acts are annotated. The course of the procedure of the bill is described by the exchange of supporting and attacking or rebutting arguments by members of parliament.