Hvem stemmer på Industri- og næringspartiet? - Marta R. Eidheim; Endre Tvinnereim (Norsk Statsvitenskapelig Tidsskrift)
Industri og næringspartiet (INP) økte sin stemmeandel fra nesten null til tre prosent i lokalvalget i 2023. Partiet har fått lite oppmerksomhet i statsvitenskapelig forskning, og vi presenterer derfor data som beskriver partiets velgere. Ved hjelp av paneldata fra Norsk medborgerpanel (NMP) analyserer vi hvordan INP-velgerne ser ut med tanke på demografi og økonomi, hva de mener om saker langs to politiske dimensjoner og hvilke holdninger de har til det politiske systemet. Vi finner at INP-velgerne skiller seg fra Fremskrittspartiets (FrPs) velgere ved at INP-velgere i enda større grad arbeider i olje- og gassnæringen og er motstandere av vindkraft og av norsk EU-medlemskap. Det store flertallet er menn, få har høyere utdanning, og det er relativt få både unge og eldre. INP-velgerne har lav tillit til det politiske systemet. Holdningene til omfordeling blant INP-velgerne ligger imellom dem man ser hos Høyre/FrP-velgere på den ene siden, og Venstre/KrF-velgere på den andre siden. Den store holdningsmessige likheten med FrP-velgere tilsier at det kan bli en utfordring for INP å konkurrere med en etablert partiorganisasjon om de samme velgerne. Imidlertid kan INPs profil som utfordrer, og deres klare støtte til mer olje- og gassutvinning, samt mostand mot klimatiltak, gjøre det mulig for partiet å bite seg fast i norsk partiflora i en tid der de politiske følgene av klima- og energiomstillingen blir stadig tydeligere.